TÄÄKSI KÜLA ARENGUKAVA

AASTATEKS 2006 – 2015

Vastuvõetud november 2005
Täiendatud oktoober 2007

SISUKORD

1.	Sissejuhatav kokkuvõte
2.	Tääksi küla hetkeolukord ja kirjeldus
2.1.	Küla ajalugu
2.2.	Küla paiknemise kirjeldus
2.3.	Küla looduslike olude kirjeldus
2.4.	Küla majanduslike olude kirjeldus
2.5.	Küla infrastruktuuri kirjeldus
2.6.	Külaelanike koostöö, hing ja meelsus
2.7.	Küla käsitlevad õigusaktid
3.	Küla vajadused
4.	Küla tulevikupilt aastal 2010
5.	Arengueelised ja eesmärgid
6.	Aastate 2006-2015 tegevuskava ja eelarve
7.	Arengukava jälgimine ja hindamine

1.	
Sissejuhatav kokkuvõte
Tääksi küla asub Olustvere valla keskmes – Sakala Kõrgustiku kirdeservas, Tääksi ürgorus.
Küla keskusest on Tallinna-Viljandi maanteele 3 km, Suure-Jaani valla keskusesse 13,5 km, Viljandisse 19 km, Suure-Jaani 9 km ja Võhmasse 10 km.
Küla keskus on kompaktse asustusega, ülejäänud ala on hajaasustusega.
Külas on kokku 41 majapidamist, kus elab 1. jaanuari 2004.a. seisuga 138 elanikku, neist mehi 54 ja naisi 74.
Tööealises elanikkonnast ei oma 1. jaanuariga 2004.a. seisuga töökohta 8 inimest so 5,8 %.
Töötajaid on kokku 50; ametlikke töötuid 8; koduseid tööealisi 4; pensionäre 27 neist üksielavaid 14; invaliidsuspensionäre 4; 0-6.a. lapsi on 10; õpilasi 39.
Külas tegutsevad: põhikool, suuremõõtmeline spordisaal, internetipunkt, raamatukogu, arstipunkt, kauplus, postkontor, külamaja.
Külaliikumine Tääksis sai alguse 1995.a. Esimeseks külavanemaks (1995-2002) oli Rein Luup. Alates 2002.a. täidab seda kohustust Maarika Hiiemäe.
Külaliikumise eestvedamisel tunnistati Tääksis küla vabariigi paremini heakorrastatud külaks ja külas asuv Mäe elamu (omanik Peeter Mikson) vabariigi paremini heakorrastatud elamuks.
Seltsina on Tääksi Küla Selts registreeritud alates 2003.a. novembrist. Külamajaomanik on 2004.a. märtsist, mil Olustvere Vallavalitsus andis endise raamatukogumaja seltsile tasuta üle. Kuna külamaja vajab alaliseks tegevuseks rekonstrueerimist, on senises külaliikumises esikohale seotud ajaloo- ja kultuurilist väärtust omavatel tähtpäevade tähistamine ja küla heakorrastamine.
Küla arengukava on vaja küla plaanipäraseks arenguks. Omavahendite vähesuse (puudumise) tõttu, on vaja seada täpsemad eesmärgid, leida vajalikud finantsid (sponsorid, rahastamine projektide kaudu, ühistegevus jne) ja tegutsemise ajakava. Küla arengukava koostajaks on seltsi juhatuse aseesimees Mari-Liis Kõuts.
Küla arengukava koosneb:
1)	Tääksi küla hetkeolukord ja kirjeldus;
2)	Visioon aastaks 2015;
3)	Küla vajadused;
4)	Arengu eesmärgid;
5)	Tegevuskava ja eelarve;
6)	Arengukava hindamise ja jälgimise kord.
Kaasnevad lisad esmase SWOT analüüsi kohta ning kaardid.
Arengukava koostamine algatati 20. märtsil 2003.a. küla üldkoosolekul. Kuhjavere külavanema Romeo Mukki abil koostati esmane SWOT analüüs, mis rajanes küla tegevuste, nõrkuste, vajaduste ja ohtude väljaselgitamisel. Järgnesid rühmatööd ja arutlused juhatuses. 2004 aasta jooksul on toimunud 1 üldkoosolek ja 2 juhatuse koosolekut. Üldkoosolekul, 28. novembril 2006, 26 külaelaniku osalemisel kinnitati arengukava.
2.	
Tääksi küla hetkeolukord ja kirjeldus
2.1.	Küla ajalugu
Kirjalikes allikates on Tääksi märgitud 1583 (mõningates 1585) aasast. Küla asub Tääksi ürgorus, mis oli asustatud juba kauges minevikus.
II aastatuhandesse e.m.a. kuulub Tääksi mägedes asuv maa-alune kalmistu. Arheoloogiliste leidude järgi arvestatakse, et tol ajal paiknes küla piki oja kallast, mis voolab läbi oru ja suubub Tääksi järve.
Tääksi külas oru veerel paikneb suur rändrahn Paksu Suurkivi, mille kõrgus on 3 m ja ümbermõõt 12,4 m. Kivi on võetud looduskaitse alla. Rahvajutt kõneleb järgmist: Kalevipoeg ja Vanapagan olnud omavahel tülis. Kord heitnud Kalevipoeg Pärnamäele puhkama. Vanapagan tulnud Kõo poolt ja näinud vastasolevalt Toima mäelt teda magamas. Vanapagan pannud kivi lingu otsa ja visanud. Kalevipoeg, märganud kivi tulekut, pannud sellele jala vastu. Kivile jäänud sellest ajast Kalevipoja jalajälg. Teise rahvajutu järgi olevat Vanapagan visanud kiviga inglit ja jalajälg kivis kuuluvat inglile.
Tääksist umbes 1,5m km lõuna poole endise Mäeotsa talu ligidal kasvas muistsete eestlaste hiis. Hiiepärnad ja -jalakad on hävinenud, kuid nende asemele kasvab uusi pärni, saari ja jalakaid.
Muistendi järgi tuli jalaks Riiassaare poolt ja otsid kohta, kuhu jäädavalt paigale jääda. Üks neist väsis ja jäi maha Jalakamäele. Rahvajutu järgi olevat küla elanikud katkuajal punase lõnga ümber hiie vedanud, et katk ei näeks kuhumaani hiie võim ulatub. Katk moondanud end korraks ja lapseks, et külla pääseda, kuid hiie võimust ei olevat ta üle saanud. Külas ei surnud ühtegi inimest katku ja küla saanud Õnniste küla nime. Praegu kuulub Õnniste Tääksi küla koosseisu. Endise Õnniste küla ajalugu ulatub nagu Tääksigi külagi ajalugu kaugesse muinasaega. Õnniste ala on eriti muististe rohke . Seal asub veel lisaks hiiele kaks paarituhandeaastast kultusekivi, ohvriallikas ja ohverdamise koht ning kivikalme.
Tääksi küla sai Olustvere valla keskuseks alates 1914.a. ja oli seda kuni Eesti Vabariigi perioodi lõpuni so 1940.a. Sel perioodil ehitati külla ka vallamaja (praegune Tääksi Külamaja). Maja tuli küllalt avar, selle vasakpoolses tiivas asusid valla ruumid koos suure saaliga, parempoolses aga vallakirjutaja korter. Valla ruumides paiknes ka 1300 köiteline raamatukogu.
Nõukogudeaja algaastail asus vallamajaks ehitatud majas ambulatoorium ja haigla. Vallavalitsus, hiljem külanõukogu, oli selleks ajaks ümberkolinud Aua majja (seda kuni 1986.a.).
1961.a. oli maja ambulatooriumi ja raamatukogu käsutuses.
Tääksi Kooli juurdeehituse valmimisega 2002.a. septembrid, viidi mõlemad asutused üle koolimajja.
Tääksi Kooli kroonikaraamatu järgi alustas 1875 aastal Tääksis tööd Olustvere Tillu-Reinu vallakool, mille eelkäiaks olnud Aimla ja Toima kool, ühendati Tillu-Reinu kooliga. Kool alustas tööd vastvalminud majas. See ehitati valla poolt Olustvere mõisa omaniku krahv Fersenilt ostetud Tillu-Teinu talu maadele. Talu nime järgi saigi kool nime.
Kuni 1877. aastani oli kool kahe- ja kuni 1919. aastani kolmeklassiline. 1919. Aastal oli Tillu-Reinul juba neli klassi ja neli õpetajat. Uue koolisunduse järgi nõuti ka kohustuslikku õppeasutuse lõpetamist.
1925. aasta sügisel oli Tillu-Reinu kool viieklassiline. Koolikohustus laienes juba kaheksa aastastele lastele. 1927. aasta sügisel töötas kool 6-klassilisena.
1924. aastal hakati organiseerima Tääksi uue koolimaja ehitamist. 1926.a. kinnitati arhitekt Michelsoni koostatud projekt ja esitati riigile taotlus laenu saamikeks. 20. oktoobril 1929.a. pandi koolimajale pidulikult nurgakivi. Uue koolihoone avamine leidis aset 1931.a. septembris. Koolihoone oli kolmekorruseline ja üks moodsaimaid Viljandimaa.
1939/40. Õppeaastal nimetati Tillu-Reinu Kool Tääksi Mittetäielikuks Keskkooliks. Kooli seitsmes seitsmes klassis õppis kokku 191 õpilast. Suurim õpilaste arv kooli ajaloos so 224 õpilast oli 1948/49 õppeaastal.
1952. aastal sai kool nimeks Tääksi 7-klassiline Kool. 1961. aastal Tääksi 8-klassiline Kool. 1964. aastal muudeti kool pikapäevakooliks. Olulise muutuse kooliellu tõi kooli juurdeehituse valmimine 1964.a. detsembriks. Sellega saadi juurde 5 klassiruumi, töötuba, muusikaklass ja saal. Vabanenud ruumidesse hakati sisse seadma õppekabinette. Valmis ajakohane füüsikakabinet. 
1964/65. õ.a. ehitati vanas majas välja küttesüsteem. Veevärk ja köögiblokk olid keldrikorrusel valminud juba paar aastat varem. 1974. aastal alustati ainekabinettide väljaehitamist.
Seoses kooliuuenduse ja 6-aastaste laste koolitulekuga 1988.a. võeti jälle ette ümberkorraldused. Likvideeriti kooli internaat ja kahest magamistoast ehitati vanasse majja saal. Endisest saalist sai klassi mängu- ja magamisruum 6-aastastele. Kui maakoolides lubati taas avada raamatukogud, oli Tääksi kool üks esimesi rajoonis, kes selle teoks tegi. Raamatukogu ja õpilaste huvituba paigutati internaadi alt vabanenud ruumidesse. Pikapäeva kool kaotati 1988.a. Kuueaastaste saamine koolikohuslasteks tõi kaasa kooli nime muutmise – Tääksi 9-klassiline Kool. 1992. aastast kannab kool Tääksi Põhikooli nime. 2002.a. valmis kooli juurdeehitus – spordisaal. Seoses sellega laiendati raamatukogu pinda vabaneva huvitoa ja saali arvelt ning külaraamatukogu kolis kooli raamatukoguga ühte. Koolis on komplekteeritud arvutiklass ja raamatukogus on nii õpilaste kui ka külarahval interneti püsiühendus. Ka arstipunkt toodi üle koolimajja – endisesse käsitööklassi.
Kultuurielu koondus aastatest 1928-29 Tääksi Seltsimaja juurde. Maja ehitamise organiseerijateks oli Tääksi Vabatahtlik Tuletõrjeühing eesotsas Peet Auaga. Töö teostas kogu valla rahvas. Ehitusmaterjali (palgid) tõid kohale taluperemehed oma metsast. Riigipanga laenuga ja ühiste jõududega kerkis ajakohane (rõduga) ja ruumikas seltsimaja, kus saal koos rõduga mahutas üle 300 inimese. Peod olid rahvarohked ja neid peeti sageli, sest maja võlg tuli tasa teha. Seltsimaja juures töötas segakoor, näitering, rahvatantsuring, puhkpilliorkester. Peale tuletõrjeseltsi organiseeris pidusid raamatukogu selts, kaitseliit ja naiskodukaitse. Puhkpilliorkester kuulus kaitseliidule.
Kuna seltsimaja kulus tuletõrje ühingule, siis täitis maja ka pritsimaja ülesannet. Seltsimajas töötas einelaud. Einelauapidaja korter asus maja teisel korrusel. Tema kohustuseks oli tulekahjukorral pasunaga häiret anda. Sellepeale aeti kiiresti välja prits ja sõideti sündmuskohale.
Maja oli nõukogude perioodil käigus Tääksi Kultuurimaja. 1974.a. kanti see maha ja lammutati, kuna majavamm oli rikkunud lagikatuse ja põhjapoolse seina.
Kehakultuuri arendamiseks asutati 1930. aasta spordiselts „Noorus” – Oskar Vahtramäe, Peeter Tedre ja Osvald Kaalepi eestvedamisel. Harrastati kergejõustikku jalg- ja käsipalli. Kõik spordiriistad muretseti omavahenditega. Igal suvel korraldati Tääksi mägedes mitmeid võistlusi auhindade peale.
Üle 30 noore kuulus Tääksi maanoorte ringi, mis asutati 1932.a. Ringi juhtivateks liikmeteks olid Elmar Koppel, Hans Toomeoja, Lydia Vahtramäe. Ringiliikmed võistlesid aedviljakasvatamises, Selleks korraldati kursusi, õpperetki, referaatõhtuid. 1930.a. loodi ümbruskonna maanaistele ühing Aimla Maanaiste Seltsi nime all. Seltsi kuulus üle 50 maanaise. Koos käidi Tääksi Seltsimajas. Korraldati arvukalt kodumajanduslikke kursusi, referaatkoosolekuid, pidusid ja teeõhtuid. Eestvedajateks oli Linda Siimer, Anna Koppel, Elli Koppel, Liisa Jürmann ja Helmi Kitse. Kultuurielu oli sel ajal väga tihe ja seisnes täielikult ühistegevusel.
Ühistegevusel baseerus suuresti toll ajal ka majanduselu. 19. sajandi lõpusl oli loodud Olustvere valla vastastikune kindlustusselts, mis kindlustas nii kinnis- kui ka vallasvara. Seltsi dokumentatsioon asus vallamajas. 1935.a. kuulus seltsi 300 liiget ja kindlustuste kogusumma ulatus 1,1 miljoni kroonini.
1926. aastal asutati Tääksi Kooperatiivi hoone II korrusel Olustvere ühispank. Esimesel tegevusaastal oli pangal 106 liiget ja hoiuseid 12,2 tuhat krooni. 1935. aastal oli liikmete arv 169 ja hoiuste summa 42,5 tuhat krooni. Sel aastal maksti liikmetele 4% dividendi.
Olustvere-Tääksi piimatalitus ehitas 1923.a. oma aurujõul töötava meierei. Sisseseade toodi Taanist. Uues meiereis alustati piima vastuvõtmist 1. märtsist 1924.a. Esimene meier oli Jaan Hansmann. Edasi meiereid vahetusid- 1928.aastast 1929.a. oli eesotsas Rein Kermann, peale seda kuni 1950.a. Kosntantin Kolumbus. Meierei töötas algusest peale edukalt ja piimatootjate arv kasvab järjekindlalt.  1. juulist 1950.a. sai Olustvere-Tääksi Piimaühistust Tääksi Võitööstus, millele allus kaks koorejaama Aimla ja Tääksi koorejaama.
Kogu töö tehti ära minimaalse tööjõuga, oli meister, võimeister, 2 nõudepesijat ja 2 kütjat.
Toodeti hapukoorevõid, toorkaseiini ja kohupiima. Suurem osa võitoodangust läks ekspordiks, kaseiin läks Tallinna kunstsarve tehasesse, kohupiim rebasekasvatusse. Vanemad inimesed mäletavad veel tänapäevani kui kvaliteetset võid Tääksis valmistati.
Tööstusel oli veoauto GAZ-AA, millega veeti koort ja lõssi. Talvel teede kinnioleku ajal veeti hobustega.
Tööstuse direktoriks oli alguses August Kaup, 1952.a. Johannes Nuut ja 1958.a. Jaan Hansmann.
31. detsembrist 1958.a. sai Tääksi Meiereist Suure-Jaani alltööstus. 1959.a. oli selle juhatajaks Elmo Sööder ja 1960.a. Vilhelm Klampe.
1. detsembrist 1967.a. sai meiereist piimavastuvõtupunkt, mis töötas 1999 aastani. Hoone erastas Vilhelm Klampe. Ülemist korrust, mis oli algusest peale ehitatud korteriks, kasutatakse praegugi elamiseks. Alumine korrus, kus viimati eksisteeris piimapunkt, ei ole seni kasutust leidnud.
Olustvere valla suurimaks ettevõtjaks oli Peet Aua, kelle eraomandis oli Tääksi järve ääres asuv jahu- ja saeveski. Selleks ostis ta 1932.a. ära vesiveski, mille ümber seadis. 1933.a. ehitas ta endise paisu asemel uue ja varustas veski moodsa turbiini ja ajakohase jahuseadeldisega. Tehti püülijahu ja jahutooteid. Tööstuse jõujaama laiendas ta pidevalt kasvava töökoormuse tõttu. Veskile tuldi 10-15 km kauguselt ja kaugemalti. 1934.a. seati sisse tugevajõuline puugaasimootor ja 1935.a.veel teinegi – viimase elektri dünamo jaoks, millest hakati tootma ümbruskonna elanikele valgusvoolu. Jahuveski hävis 1980.a. suvel tulekahju läbi (kuritahtlik süütamine).
Jahuveski kõrval asus saeveski, mis täielikult piirkonna elanike nõudlusi rahuldas. Nõukogude ajal ehitati viimase asemel villaveski. Villaveski töötas Kombinaat „Leola” tsehhina, mis 1980-ndatel müüdi eraomandisse. Ka Tääksi Villaveski lõng oli väga hinnatud ja kaugemalgi tunnustatud.
1990-ndate aastate lõpus villaveski enam ei tegutse ja ei ole senini õiget otstarvet leidnud (käib ühe omaniku käest teise kätte).
Kauplusi oli Tääksi külas 3. Kooperatiivi poes (asub samas ruumides, kus praegugi) müüdi nii toidu- kui tööstuskaupu. Pood töötas alates 1919 aastast. Vanimaks poeks Tääksi külas oli 1907.a. avatud Peet Aua erapood Väike-Aua majas. Samas majas elas ja töötas kingsepp. 
1926.a. alustas Peet Aua uue kaupluse ehitamist (praegune Aua maja). Maja alumisel korrusel asusid pood ja apteek. 1936.a. sai maja- ja poeomanikuks Peet Aua poeg Jaan Aua. Kauplus oli piirkonnas suurim, mis suutis rahuldad kõik vajadused. Peet Aua pere küüditati 1949.a. Venemaale ja tema hooned natsionaliseeriti ning anti üle külanõukogule.
Teiseks erakaupluseks oli Jaan Reinholdi pood (rahvasuus Pori pood). See oli toidupood. Poe omanik oli ise lihunik ja ostis poe tarbeks loomi. Seetõttu oli poes kõike, mis loomadest oli võimalik saada. Pori poodi teatakse rahvasuus ka Pori kõrtsina. Praegu on maja ümberehitatud elumajaks ja on eraomandis. Kõik kolm Tääksi kauplust töötasid edukalt, pankrotti ei läinud ükski. Aastad 1920-1940 olid Tääksi külale tõusuaastad. Käis hoogne majandustegevus ja aktiivne kultuurielu.
2.2.	Küla paiknemise kirjeldus
Tääksi küla asub Sakala kõrgustiku põhjaserval,  Tääksi ürgorus, Olustverest 6,5 km kaugusel. Küla pindala on u 15 km2.
Küla põhjanaabriks on Kurnuvere küla, idas asub – Ülde küla, lõunas – Riiassaare küla, edelas – Maeküla, loodes – Kuiavere küla. Kaugus maakonna keskusest on 19-22 km. Väljapääs Imavere-Viljandi maanteele – 3 
2.3.	Küla looduslike olude kirjeldus
Kauni looduse tõttu kutsutakse Tääksi küla Sakalamaa Sveitsiks.
Pinnavormid on siin Eesti kohta tõesti dramaatiliselt vahelduvad. Tääksi ürgorg on järsuveereline ning selle kõrgelt servalt avaneb kaugvaade Navesti orule. Hea ilmaga paistab isegi Pilstvere kiriku torn. Tääksi orus asub omakorda piklik seljandik ehk oos, mis on metsaga kaetud. Osa sellest kutsutakse linnamäeks ning siin asub kohalike elanike jaanitulepaik (praegu Enn Hiiemäe eravaldus). Orus lookleb veel oja, mis toidab hiljuti (1993.a.) taastatud paisjärve.
Tääksist lõuna poole asuv, endine Õnniste küla, mis on liidetud Tääksiga, asub sammuti huvitava reljeefiga kohas.
2.4.	Küla majanduslike olude kirjeldus
1948. aastal moodustati Ülde-, Kuhjavere-, Riissaare külade baasil “Võit” kolhoos, mis eksisteeris 1993. aastani, seda viimasel 23. aastal suurema territooriumiga (lisaks Aimla-, Võivaku- ja Mäe küla maa-aladel).
Tääksi külast oli “Võit” kolhoosi põllumaad (põhiliselt looduslikud rohumaad) u 30 hektarit. Külas puudusid majandi loomapidamishooned (va 25aastat tagasi Õnniste piimakarjalaut).
“Võit” kolhoosis töötas viimasel kolhoosi perioodil küla elanike kaheksast majapidamisest. Ülejäänud tööealine elanikkond sai tööd külas asutustes. Üksikud käisid Viljandis tööl.
Hetkel koosneb Tääksi küla 38 eramajapidamisest ja 4-st asutuste valduses olevast hoonest.
Viimased on: Tääksi Põhikool koos suuremõõtmelise  võimlaga; Tääksi kauplus; külamaja; Olustvere Vallavalitsusele kuuluv 3.korteline “Õpetajate maja”. Lisaks tegutseb küla territooriumil AS Acropolis (kruusa purustamine).
Tääksi Põhikoolis asuvad raamatukogu, arstipunkt, avalik interneti punkt ja võimla. Tääksi kauplus kuulun Viljandi Tarbijate Ühistule. Postkontor asub Aua elamus ja külamajas endises raamatukoguhoones.
Täksi Põhikool annab tööd 26-le ümbruskonna töötajale, kaupluses töötab 1 töötaja, postkontoris 3 töötajat, arstipunktis võtab patsiente vastu perearst. AS Acropolises töötab 6 inimest.
2.5.	Küla infrastruktuuri kirjeldus
Küla varustatud elektriga, mille kvaliteet on üsna stabiilne. Elektri katkestusi esinev põhiliselt tugevate tuulte ja tormise korral.
Sideteenus on kättesaadav – külas asub postkontor, mille välisesikus on kõigi keskasula majapidamiste postkastid.
Külas on Vilhelm Klampe eraomandis olev arteesia puurkaev, mis vanasti oli Tääksi Piima Ühistu omandis. Kaev varustab peale omaniku veel Tääksi Põhikooli. 
Tuleviku visioonis on ehitada uus puurkaev, mille baasil saab välja ehitada kogu küla keskust hõlmav veetrass.
Eramajadel on olemas oma rakkekaevud. Veepuudust üldjuhul ei esine (ka kuivadel suvedel), kuna küla asetseb allikalisel maapinnal. Tääksi Põhikooli juurde on vaälja ehitatud ajakohane biopuhasti, mida on plaanis laiendada, et rahuldada kogu küla asutuste ja ligiduses olevate majapidamiste vajadused.
Prügimajandus on lahendatud ainult koolil ja kauplusel.
Küla- ja piirkonna elanike käsutuses on ahiküttega külamaja, kus on olemas hädavajalik mööbel ja elementaarne köögi sisustus. Maja vajab oma sisuliseks tööks vajalikku renoveerimist ja ajakohast sisustust. 
Infolevitamiseks on hetkel ainult piirkonnaleht „Leole” ja läbi posti teatamine. (2003. aastani toimis ka  küla-leht „Tääksi Uudised”).
Kõigil külamajapidamistel on kas lauatelefonid või mobiiltelefonid ( ka mõlemad). Avalik Interneti punkt asub Tääksi Põhikoolis, mis avatud E-N 10-18.30; R 10-16.00; L 10-13.00.
2.6.	Külaelanike koostöö, hing ja meelsus
Tääksi küla liikumine sai alguse 1995.a. Esimeseks külavanemaks valiti Rein Luup. Rein Luup tegutses külavanemana 2003. a. 20. märtsini, mil ta omal soovil astus tagasi. Samal küla koosolekul valiti uueks külavanemaks Maarika Hiiemäe. Üldkoosoleku jätkuna viidi läbi MTÜ Tääksi Küla Seltsi asustamise koosolek ja tehti algust esialgse arengukava koostamisega. Külaelanike osalusel arututati läbi küla tugevad ja nõrgad küljed. Valmis SWOT analüüs.
Seltsil on oma maja, kus viiakse läbi ühiseid ja isiklike tähtpäevade tähistamisi. Maja vajab rekonstrueerimist ja kaasnevalt oma tegevuseks avaramaid ruume.
Naaberseltsidest on enam koostööd tehtud Ülde külaga. Kuhjavere külavanema Romeo Mukki kaasabil pandi alus arengukavale. 
Külas on toimunud alates 1995.a. külasisesed heakorrastuskonkursid. Küla kaunimates kodudeks on tunnistatud Peeter Miksoni, Heiki Saare, Enn Hiiemäe, Aivar Lohu, Eha Naaritsa, Endel Päeva, Amanda Oja, Eina Luupi, Lilja Metsvahi, Linda Subi jt kodud.
Küla suurürituseks suviti on Tääksi järvepidu (sai alguse 1991.a.)  ja Tääksi mägedes peetavad jaanipeod.
2.7.	Küla käsitlevad õigusaktid
Tääksi küla arengukava eelised on ära toodud 2003-2010.a. Olustvere valla arengukavas. Valla arengukava ühe osana saab olema küla arengukava, mis eelisjärjekorras kätkeb valla suuniseid. Küla prioriteediks saavad olema puhke- ja spordimajanduse välja arendamine.
3.	
Küla vajadused
Külaarengukava aluseks on külaelanike ja erinevate huvigruppide erinevad huvid ja vajadused, mis kätkevad järgmist:
-	Külal puudub detailplaneering, millega seoses pole selgeid ehituskruntide ostmise võimalusi, et anda soovijatele võimalus külla kodu rajada;
-	Taastamist vajab talviste suusaradade ja hüppemägede väljaehitamise teel kunagi Tääksi mägedele omistatud „Talvise Suusa Meka” nimetus;
-	Õpilaste ja elanike ohutuse tagamiseks puudub keskasulas asfalttee kõrval jalgtee (vajadus u 1 km);
-	Viljandi-Imavere peamagistraalilt külla viiv 3 km teelõik on kruusa kattega ja halvas seisukorras;
-	Olemasolev tänavavalgustus ei rahulda keskasula vajadusi (välisvalgustus – prožektor ainult külamajal);
-	Keskasulas puudub ühise veetrassi jaoks puurkaev, kanalisatsioon ja vajadusi rahuldav biopuhasti;
-	Külamaja vajab renoveerimist sh vesi ja kanalisatsioon majja;
-	Suviseks väliseks kultuuriüritusteks on vajalik rajada keskasulasse endise kultuurimaja asukohta laulukaar ja peoplats;
-	Tääksi järve ümbruse ala vajab välja kujundamiseks puhkealaks;
-	Küla väljanägemise parandamiseks vajalik tellida keskasula heakorraplaan;
-	Külas puudub interneti püsiühendus;
-	Puudub oma päevane einestamise koht – „teemaja-kohvik”.

4.	Küla tulevikupilt aastal 2010
Tääksi küla on elamisväärne atraktiivne ja vaatamisväärsusi pakkuv kaunis linnalähedane küla, mis pakub rahulolu nii kohalikele elanikele kui ka Põhja-Viljandimaad külastatavale turistile. Külas on olemas sporditegemise ja selle jälgimise võimalused (ajakohane spordisaal, suusamäed, Peeter Miksoni autorallirajad jms).

Maakonnakeskusest Viljandist 18 km kaugusel asuvas külas on:
-	hea ligipääsetavus; heakorrastatud teed
-	kvaliteetne elekter
-	puurkaevu joogivesi
-	tsentraliseeritud kanalisatsioon
-	korrastatud prügimajandus
-	interneti püsiühendus
-	eeskujulik maastikuhooldus ja -kujundus
-	telkimis- ja majutusvõimalused turistile
-	väljaehitatud külamaja, kus paikneb ka koduloomuuseum
-	suvisteks väliüritusteks on oma laulukaar ja peoplats
-	hästi toimiv ühistegevus nii külamajas, kui ka Tääksi Põhikooli ruumides
-	oma kohvik - teemaja
-	võimalused ehituskrundi ostmiseks
-	külakaart ja talude viidad
-	oma kodulehekülg internetis
-	tagatud turvalisus
5.	
Arengueelised ja eesmärgid
Oma ühistes tegemistes keskendub Tääksi küla järgmistele tegevusvaldkondadele:
-	Külaelanike eluliste vajaduste rahuldamine – külamaja rekonstrueerimine ja selle kasutusvõimaluste väljatöötamine, laulukaar koos peoplatsiga; puurkaevu ehitamine (tsentraliseeritud veetrass), kanalisatsioon;
-	Küla infrastruktuuri parandamine – Interneti püsiühendus; teede korrastamine koos jalgtee väljaehitamisega; prügimajanduse korrastamine;
-	Küla seltsielu arendamine – traditsiooniliste ürituste korraldamine, erinevate huvigruppide mitmekesine vabaaja veetmise võimaluste pakkumine.
6.	Aastate 2006-2015 tegevuskava ja eelarve
JNR	TEGEVUS	MAKSUMUS	AEG	VASTUTAJA	
1.	Peetsi truubi ja tee renoveerimine		2006	Vald	
2.	Pori-Peetsi tee tolmuvabaks		2006-07	Vald	
3. 	Majapidamiste tähistamine		2007-2008	Küla selts,elanikud	
4. 	Külakaart	9 000	2007	Proj.Küla selts	
5.	Interneti püsiühendus		2007-08	Vald, selts	
6. 	Külamaja renoveerimise I etapp (vesi, kanalisatsioon)	132 000 	2007	Proj.selts, vald	
7.	Postkontor külamajja	65 000	2007	Proj.selts, vald	
8.	Endise kultuurimaja platsi korrastamine – pargistamine (ühistöö)		2007	Vald, selts	
9.	Küla tutvustav trükis	5 000	2008	Proj.selts	
10.	Valgustus külavahele (3 uut punkti)	120 000	2008	Vald	
11.	Saare korrastamine, järvekaldale esinemise paviljon, istepingid	30 000	2008	Proj.selts	
12.	Kõlakoda endisele kultuurimaja platsile	120 000	2009	Vald, selts	
13.	Küla detailplaneering		2009	Vald, selts	
14.	Spordikomleksi “jõusaal-saun väljaehitamine Tillu-Reinu fundamendile		2008-2009	Proj. ,vald	
15.	Külla puurkaev, veetrassid kanalisatsioon 2 km	5 000 000	2009-15	Proj.vald	
16.	Külamaja rekonstrueerimise II etapp (katus, fassaad)	232 000	2008-2009	Proj.selts           	
17.	Tääksi taas kauplus ja võimalik kohvik- teemaja		2008-2009	End. Kaupluse omanik	
17.	Tääksi-Mudiste tee tolmuvabaks		2010	vald, riik	
18.	Jalgtee küla vahele 600 m	680 000	2012	Vald	
19.	Puhasti, märgala (1 ha)	1 500 000	2013	Vald	
20.	Külamaja rekonstrueerimise III etapp	130 000	2013	Proj.selts	
21.	Suusaradade väljaehitus	32 000	2010-14	Vald, selts	

7.	Arengukava jälgimine ja hindamine
Arengukava ei ole lõpetatud, selle täiendamine toimub vastavalt vajadusele külaelanike üldkoosolekul vähemalt kord aastas. Vaheetappidel korraldatakse ankeete ja intervjuusid teatud probleemide selgitamiseks ja tegevuste kavandamiseks. Valla arengukava valmides viiakse küla arengukava sellega kooskõlla. Hindajaks on Tääksi küla rahvas ja Suure-Jaani Volikogu.